مورد إلكتروني
Dränerade våtmarker och deras växthusgasutsläpp - En kartläggning av organogena jordar i Kristianstad kommun
العنوان: | Dränerade våtmarker och deras växthusgasutsläpp - En kartläggning av organogena jordar i Kristianstad kommun |
---|---|
بيانات النشر: | Lunds universitet/Centrum för miljö- och klimatvetenskap (CEC) 2023 |
تفاصيل مُضافة: | Vindelman, Mattis |
نوع الوثيقة: | Electronic Resource |
مستخلص: | Emissions from drained organic soils is a big contributor to global warming and corresponds to 5% of global and 25% of Sweden’s greenhouse gas (GHG) emissions. This study uses a GIS-analysis to map the organic soils in Kristianstad municipality in Sweden and what land use occurs on these soils. The purpose of the study is to provide the municipality with information when investigating the possibility of rewetting these soils. Emission factors based on land use are used to estimate the emissions from the organic soils within the municipality. Also, a map showing the biggest areas of organic soils and information about the land-use, history, soil type and soil humidity of these areas, is produced. The results shows that 6,7% of the land in Kristianstad municipality is covered with organic soil, which is less than the Swedish average of 15,2%. The most common land use is crop land followed by forests, and about a third of the organic soils is located on land registered as wetland or forest on wetland. The estimated GHG-emissions from the drained organic soils are 106 633 tones CO2-equivalents, which corresponds to 29% of the emissions reported within the municipality (which does not currently include carbon emissions from drained organic soils, if included, it would make up 23% of total emissions). The percentage of emissions from drained organic soils is larger in Kristianstad than in Sweden at large, even though the percentage of land coverage of these soils is smaller. This is due to the large area of crop land in the region, which is the land use with the highest emission factor. Calculations in the study shows that more than 70% of the emissions theoretically can be avoided if all the organic soils are again covered with water. A discussion then follows about the possibility and priority of rewetting different areas. Torrlagda våtmarker släpper ut mer växthusgaser än alla personbilar i Kristianstad kommun. Mer än 70 procent av utsläppen kan undvikas genom att marken läggs under vatten igen. Det visar resultaten från denna studie som har kartlagt dränerade våtmarker i kommunen. Men det finns tydliga intressekonflikter då merparten av utsläppen kommer från jordbruksmark. På nationell nivå är det likadant: utdikade våtmarker släpper årligen ut mer växthusgaser än alla personbilar. Dessa utsläpp redovisas normalt inte på kommunal nivå, men beräkningar i denna studie visar att utsläpp från dränerade våtmarker utgör 23 procent av utsläppen i Kristianstad kommun. Dag in och dag ut sipprar det ut koldioxid och lustgas från mark som tidigare varit kärr, mossar och sjöbottnar. Gaserna kommer från växtdelar som har ansamlats i våtmarkerna under tusentals år. De lagrade växtdelarna kallas torv och är ett förstadie till brunkol och stenkol. När våtmarken dräneras och torven kommer i kontakt med syre börjar den brytas ner. Våtmarkerna har främst dränerats för att skapa mer mark för jord- och skogsbruk. Det syns tydligt i resultatet av studien. Den vanligaste markanvändningen på dessa jordar i Kristianstad kommun är åkermark, följt av skogsmark. Genom att studera historiska kartor syntes det också att av 15 områden som studerades i mer detalj, hade samtliga tidigare varit någon typ av våtmark eller sjö. Flera tidigare studier visar att det mest effektiva sättet att få bukt med dessa utsläpp är att täcka marken med vatten. Att återskapa den våtmark som tidigare fanns där. På vissa platser räcker det att täppa igen ett dike. På andra behövs det byggas en vall som håller kvar vattnet. Att återställa våtmarker som klimatåtgärd är något som fått mer uppmärksamhet de senaste åren. Sveriges regering har skjutit till pengar för våtmarker. EU-kommissionen vill att medlemsländerna ska återställa hälften av de dränerade torvjordarna som är jordbruksmark till år 2050. Anläggning av våtmarker har skett i f |
مصطلحات الفهرس: | Organogen jord, torv, torvjord, dränerad torvjord, dränerad torvmark, växthusgasutsläpp, våtmark, återvätning, dränerade våtmarker, Kristianstad, Earth and Environmental Sciences, M2 |
URL: | |
الإتاحة: | Open access content. Open access content |
ملاحظة: | application/pdf Swedish |
أرقام أخرى: | LBT oai:lup-student-papers.lub.lu.se:9111830 1379083762 |
المصدر المساهم: | LUND UNIV LIBR From OAIster®, provided by the OCLC Cooperative. |
رقم الأكسشن: | edsoai.on1379083762 |
قاعدة البيانات: | OAIster |
الوصف غير متاح. |