Aquesta tesi és una recerca sobre els factors, sobre tot els de tipus social com la població, que poden ajudar a explicar la distribució geogràfica i filogenètica de l'ordre d'alguns dels constituents més ampliament usats a la bibliografia sobre tipologia lingüística. Donat que aquest ordre no té cap motiu per estar sotmès a una pressió selectiva, ja que cap autor ha trobat que un canvi d'ordre sintàctic pugui afavorir l'expansió d'una llengua, es fa necessari trobar una explicació pel fet que la distribució sembla força capriciosa en molts casos. L'estudi comenta els principals treballs que han suposat un avenç en aquest camp o que han fet aportacions que han ajudat a la realització de la tesi. El treball ha requerit la realització d'una àmplia base de dades en la que s'han recollit el valor de nou dels constituents que més s'han fet servir a la bibliografia. A partir d'aquesta base de dades s'han realitzat proves estadístiques, s'han confecciónat mapes de distribució i creat arbres filogenètics per inferir la historia dels diferents valors a nivell diacrònic. El principal resultat és la detecció de set àrees del mòn on aparentment s'ha produït un canvi des d'un ordre de nucli final al seu contrari en quatre de les variables estudiades. Aquestes àrees serien les responsables de l'existència de la practica totalitat de llengües de nucli inicial. Per la resta de variables no s'ha proposat cap patró concret. La unitat d'estudi en una majoria de casos no ha estat la llengua sinò el genus per raons d'eficàcia. Un segon resultat rellevant és el fet que les set àrees precedents es troben totes en zones on coincideix la presència d'una gran riquesa lingüística a nivell de genus al costat d'una gran densitat de població, lligada a l'ús de l'agricultura o piscicultura. Un tercer resultat és el fet que la variància de les diferents variables depèn principalment d'un únic factor que sembla arrossegar els altres. Tambe s'han trobat algunes correlacions interessants entre diversos factors.
الوصف (مترجم):
This dissertation is work of research into the factors, especially those of a social nature such as population, which may help explain the geographic distribution and phylogeny of some of the syntactic constituents used widely in the literature on linguistic typology. Since syntactic order has no reason to be subjected to selective pressure, and no author has found that a change of syntactic order may favor the expansion of a language, it is necessary to find an explanation for what seems to be quite a capricious distribution in many cases. The study comments on previous works on word order and the spread of language families which have furthered knowledge in this field or have reached conclusions that have aided the writing i of the thesis. The work has required the creation of a comprehensive database that has brought together information on nine of the constituents that have been used widely in the literature. Using this database statistical tests were have carried out distribution maps created and phylogenetic trees were constructed to indicated the different values diachronically to infer the history of different variables. The main result is the detection of seven areas of the world where apparently there has been a shift from left-branching to a right-branching pattern in the case of four of the variables studieds. These areas are responsible for the existence of almost all the rightbranching languages. For the remaining variables no specific pattern has emerged. In the majority of cases the framework of the study has not been individual languages but, for reasons of efficacy, the genus. A second important finding is that the preceding seven areas under study are ones characterised by dense linguistic variety at the level of the genus coinciding with a high population density and a society based on farming. A third result is that the variance of the different variables depends primarily on a single factor that seems to drag the others along. We also found some interesting correlations between different factors.
ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs.