رسالة جامعية
Tecnologia lítica i de la fusta de la prehistòria recent al nord-est peninsular. Anàlisi tecnomorfològicat i experimental
العنوان: | Tecnologia lítica i de la fusta de la prehistòria recent al nord-est peninsular. Anàlisi tecnomorfològicat i experimental |
---|---|
المؤلفون: | Palomo Pérez, Antoni |
المساهمون: | University/Department: Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Antropologia Social i de Prehistòria |
مرشدي الرسالة: | Molist, Miquel, 1956-, Piqué i Huerta, Raquel |
المصدر: | TDX (Tesis Doctorals en Xarxa) |
بيانات النشر: | Universitat Autònoma de Barcelona, 2012. |
سنة النشر: | 2012 |
وصف مادي: | 511 p. |
Original Identifier: | B-33613-2012 |
مصطلحات موضوعية: | Indústria lítica tallada, Estris de fusta, Experimentació, Ciències Humanes |
الوصف: | Els objectius d’aquesta tesi han estat respondre a diverses qüestions sobre diferents aspectes de la tecnologia i, per extensió, sobre les capacitats tècniques de les societats que les van implementar. En aquest sentit la nostra recerca s’ha centrat en: -L’anàlisi dels diversos mètodes i tècniques de talla de diverses roques silícees emprades en la producció d’instruments lítics. -L’anàlisi dels mètodes i tècniques de talla de les diverses espècies lígnies en la producció d’artefactes de fusta, tant si són parts d’eines compostes de diversos materials, com és el cas dels mànecs, com si estan fets únicament amb fusta. La nostra recerca ha tractat els grups agrícoles i ramaders del nord-est peninsular durant la prehistòria recent, o sigui, des dels inicis de la neolitització durant el sisè mil lenni cal. BC fins a la segona meitat del tercer mil lenni cal. BC; moment clau per entendre l’evolució de les estratègies de gestió dels recursos lítics davant de la consolidació de la metal lúrgia. -El neolític antic. La consolidació de la producció laminar A partir del sisè mil lenni, amb la introducció de l’economia agricultora i ramadera, les estratègies de gestió dels recursos lítics tallats es dirigiran essencialment cap a la producció laminar amb diferents roques silícees amb qualitats variables i de procedències diverses, malgrat que s’explotin altres litologies de qualitat baixa, bàsicament per a la producció d’ascles. En el cas dels recursos lignis emprats en la confecció d’artefactes de fusta a la Draga (Banyoles, Pla de l’Estany), l’aprovisionament es feia a tocar del mateix assentament. Una selecció de fustes es portaven al poblat on es transformaven per fer diferents tipus d’estris i mànecs. -El neolític mitjà. La consolidació de les xarxes d’intercanvi a llarga distància La producció lítica va dirigida, majoritàriament, a l’explotació de diverses varietats de sílex per fer làmines, entre els quals destaca, per la seva importància, el sílex melat, i per la seva singularitat, l’obsidiana. L’origen de les roques silícees de qualitat tenen orígens teòrics diferents, fet que descriu una gran complexitat pel que fa a les estratègies de captació de les matèries i dibuixa unes xarxes de contactes i d’intercanvis que superen les relacions estrictament regionals. -El neolític final / calcolític. Canvis en les xarxes d’intercanvi a llarga distància Les xarxes d’intercanvi i de contactes entre els grups del nord-est i altres indrets de la Mediterrània es transformen profundament. Desapareix l’explotació del sílex melat i l’obsidiana, així com altres matèries com la variscita, la jadeïta entre altres. Les estratègies de gestió dels recursos lítics canvien i s’encaminen a l’aprovisionament d’altres tipus de roques silícees que seran emprades fins a mitjan tercer mil lenni cal. BC. Dins de les produccions laminars documentades a Catalunya, destaquen les que denominem grans làmines. Són productes que poden arribar a els 300 mm de llargada i estan relacionats amb unes metodologies de producció sofisticades. Les trobem, majoritàriament, com a elements d’acompanyament funeraris, tot i que també s’han localitzat fragmentades als poblats. A finals del tercer mil lenni cal BC. la presència del bronze i la diversificació de l’utillatge metàl lic fa disminuir la necessitat d’obtenció de béns de producció lítics tallats i reorganitza les necessitats de les comunitats cap a la captació de recursos minerals metàl lics, de productes acabats i dels coneixements tècnics inherents a la metal lúrgia. En conclusió, una definició nova de les xarxes d’intercanvis de les comunitats de l’edat del bronze. |
الوصف (مترجم): | The goal of the present thesis was to answer various questions about an array of technology aspects and, by extension, about technical skills of societies that implemented them. In this sense, our research has focused on: - The analysis of knapping methods and techniques of different silica stone (siliceous stones) used in the production of lithic tools. - The analysis of the different knapping methods and techniques of several ligneous species in the production of wooden-made artefacts, either those being part of tools made of several materials (i.e. handles) or those wholly made of wood. Our research has been focused on the agricultural and farming groups of Iberian peninsula’s north-east during the recent prehistory, that is, from the beginning of Neolithic, during the sixth millennium (cal. BC), until the second half of the third millennium (cal. BC), which is a key period to understand the evolution of management strategies of lithic resources facing the consolidation of metallurgy. Early Neolithic. Consolidation of blade production From the sixth millennium, with the introduction of agricultural and farming economy, management strategies of lithic resources will be specially focused on the blade production with different siliceous stones of diverse qualities and origins, despite the fact that other lithic raw materials of lower quality are also exploited for flake production. In the case of ligneous resources used for wooden artefacts manufacture at La Draga (Banyoles, Pla de l’Estany), supplies where available near by the settlement. A selection of woods was carried to the village where it was transformed in order to turn out different types of tools and handles. Middle Neolithic. Consolidation of long-distance trading networks Lithic production is mainly focused on the exploitation of several flint varieties for knapping blades, among which distinguish honey flint for its importance and obsidian for its singularity. Allegedly, quality siliceous stones have different origins, which highlight a great complexity regarding procurement of these materials, and outlines contact and trading networks that overcome strictly regional relationships. Late Neolithic / Chalcolithic. Changes in long-distance trading networks Trading and contact networks between groups in the north-east and other Mediterranean locations are profoundly transformed. Honey flint and obsidian exploitation disappears as well as other materials like variscite and jadeite, among others. Management strategies of lithic resources change towards supplying other silica stone types that will be largely used until the half of the third millennium (cal. BC). The documented blade productions in Catalonia include the so called big blades. These are products that can reach 300mm of length and are related with more sophisticated production methodologies. They can mainly be found as accompanying elements in burials, although some fragmented big blades also have been found in settlements. At the end of the third millennium (cal. BC) the existence of bronze and the diversification of metal tools decreases the need for knapped stone goods. The needs of the communities are redirected towards gathering of metallic mineral resources, of finished products and of technical knowledge in metallurgy, which conclude with a new definition of trading networks for Bronze Age communities. |
نوع الوثيقة: | Dissertation/Thesis |
وصف الملف: | application/pdf |
اللغة: | Catalan; Valencian |
ردمك: | 978-84-490-3247-9 84-490-3247-4 |
URL الوصول: | http://hdl.handle.net/10803/96270 |
حقوق: | ADVERTIMENT. L'accés als continguts d'aquesta tesi doctoral i la seva utilització ha de respectar els drets de la persona autora. Pot ser utilitzada per a consulta o estudi personal, així com en activitats o materials d'investigació i docència en els termes establerts a l'art. 32 del Text Refós de la Llei de Propietat Intel·lectual (RDL 1/1996). Per altres utilitzacions es requereix l'autorització prèvia i expressa de la persona autora. En qualsevol cas, en la utilització dels seus continguts caldrà indicar de forma clara el nom i cognoms de la persona autora i el títol de la tesi doctoral. No s'autoritza la seva reproducció o altres formes d'explotació efectuades amb finalitats de lucre ni la seva comunicació pública des d'un lloc aliè al servei TDX. Tampoc s'autoritza la presentació del seu contingut en una finestra o marc aliè a TDX (framing). Aquesta reserva de drets afecta tant als continguts de la tesi com als seus resums i índexs. |
رقم الأكسشن: | edstdx.10803.96270 |
قاعدة البيانات: | TDX |
ردمك: | 9788449032479 8449032474 |
---|